Morgonbladet nro 83, 12.4.1877: Asevelvollisuuslakiehdotuksen toisesta pykälästä
12.4.1877
Voi olettaa, että niillä, jotka ovat halunneet samastaa asevelvollisuusesityksen perustuslain muutosehdotukseen, on luvallinen pyrkimys tehdä esityksen hyväksyminen siten riippuvaiseksi kaikkien neljän säädyn suostumuksesta. Edellisessä kirjoituksessa olen koettanut osoittaa, että sillä tavoin...
Morgonbladet nro 86, 16.4.1877: Mielipiteitä suomenkielisten oppikoulujen tarpeesta
16.4.1877
Vaikka lukuisia vastalauseita on jo esitetty koululaitoksen ylihallituksen ”Alamaisessa Kertomuksessaan” esittämiin mielipiteisiin sellaisten oppikoulujen perustamisesta, joissa suomi on opetuskielenä ja näiden mielipiteiden mukaisiin toimiin sanottujen koulujen suhteen, ei näytä tarpeettomalta...
Morgonbladet nro 90 ja 91, 20. ja 21.4.1877: Asevelvollisuus – palvelusaika
20.4.1877
On arveluttavaa ryhtyä arvioimaan mitään asevelvollisuuslain kysymystä, jossa sotilastaidolla oikeutetusti on ratkaisuvalta. Mutta myös maallikko voi useammissa sellaisissa kysymyksissä viitata muiden maiden kokemukseen; eivätkä monissa yhtään enempää voi tehdä sotilaat, joiden kantaan...
Johan Oskar Immanuel Ranckenille
22.4.1877
H:gissä 22.4.1877
Suuriarvoinen Herra Lehtori ja Ritari.
Suokaa anteeksi, että olen jättänyt arvoisan kirjeenne vastaamatta näin pitkään. En kuitenkaan vielä tiedä, mihin tämä pitää lähettää. Luentoilmoituksesta kuitenkin havaitsen, että Hra Lehtori on vielä Helsingissä.
Olette tervetullut...
Morgonbladet nro 96, 27.4.1877: Asevelvollisuuslaki – ryhmitys sotakannalle
27.4.1877
Ei voi kieltää, että sanamuoto asevelvollisuuslain §:ssä: ”Jokainen Suomen kansalainen on asevelvollinen valtaistuimen ja keisarikunnan puolustamista varten.” on ollut monelle lukijalle pelottava. Keisarikunta on suuri, sen rajat kaukana Aasiassa, ja sotapalvelus myös näiden rajojen ulkopuolella...
Kultarahakantaan siirtymisestä Suomessa, lausunnot valtiopäivillä 27.4.1877
27.4.1877
Herra Snellman lausui seuraavaa: Tieto, jonka mukaan on varmoja näkymiä siitä, että maan rahalaitos lähitulevaisuudessa pääsee vakaantumaan, otetaan epäilemättä maassa vastaan suurella ilolla. Tunnustan, että en Venäjällä nykyisin vallitsevien olojen vuoksi ole uskaltanut uskoa sen olevan niin...
Pankkivaliokunnan mietintö Suomen Pankin käyttämättömistä voittovaroista vuosina 1872–76, lausunnot valtiopäivillä 27.4.1877
27.4.1877
Herra Snellman: Niiden herrojen mielipiteitä, jotka katsovat olevan oikein ja harkittua, että pankin voittoa ei kokonaan oteta pankilta pois, pyydän saada omasta puolestani kannattaa. En kuitenkaan nyt halua ruveta sanomaan mitään rahamäärästä, joka pankin tulisi saada pitää. Mutta vakaa...
Clas Herman Molanderille
30.4.1877
Parahin Veli
Vielä yksi asia.
Osakkaat ovat kehotuksen perusteella (hyväntahtoisesti) luopuneet yhdestä mahdollisesta edusta, nimittäin obligaatiopääoman lisäämisestä, jota heiltä ei olisi kovin helposti voitu evätä esim. toisen raiteen rakentamista ym. varten.
Miksi näin?
Tietenkin sen takia,...
Dagligt Allehandan toimitukselle
30.4.1877
[huhtikuussa 1877]
Mitä lämpimimmin vanhan Ruotsin menestyksestä kiinnostunut tämän kirjoituksen lähettäjä, joka kuuluu Dagligt Allehandan lukijakuntaan, on tarttunut kynään kuitenkin pelkästään teoreettisen kiinnostuksensa takia, koska käsiteltävällä kysymyksellä ei ole merkitystä käytännössä....
Morgonbladet nro 99, 1.5.1877: Perustuslakiriita Tanskassa
1.5.1877
Kun laajalta näyttävä sota on leimahtamaisillaan Balkanilla, ei ole aikaa kiinnittää huomiota vähäisempään ja toisenlaiseen taisteluun, joka silti ansaitsee meidän taholtamme kaikkein suurimman huomion – tarkoitamme Tanskan perustuslaillista selkkausta.
Kuten tunnettua, riita on nyt ajettu siihen...